Festival fotografije Maribor v Galeriji Media Nox
2024-09-14 17:00 - 2024-09-30 18:00 (Europe/Paris) | Galerija Media Nox
FESTIVAL FOTOGRAFIJE MARIBOR V GALERIJI MEDIA NOX
RAZSTAVA (NE)VIDNI
Od 14. do 30. septembra 2024 // Galerija Media Nox
Med 14. in 30. septembrom 2024 bo v organizaciji Fotokluba Maribor potekal Festival Fotografije Maribor. Letošnja 9. edicija se bo zvrstila v devetih razstaviščih po Mariboru, med katerimi je tudi Galerija Media Nox, ki deluje pod okriljem MKC Maribor. Na festivalu bodo sodelovali tako mladi, a kvalitetni, kot tudi že dlje časa uveljavljeni poklicni fotografi_nje umetniki_ce.
Tokratni festival ne bo v znamenju prodorne rdeče, temveč temačne črne barve, saj bodo v ospredju zakrite ter velikokrat spregledane tematike in problematike sodobne družbe. Uradno odprtje festivala bo v soboto, 14. septembra 2024, na Židovskem trgu. Ob 17. uri bo s kuratorji in avtorji potekal voden ogled razstav v razstavišćih Kulturne četrti Židovska, ob 18. uri pa bo sledilo uradno odprtje in druženje z umetniki.
Razstavljene fotografske serije se bodo v osrednjem festivalskem programu nanašale na izbrani koncept Mrtvega kota, ki bo skozi medij fotografije z gledalci vzpostavil dialog o (ne)zavedanju obstoja zapostavljenih, velikokrat spregledanih tematik in individualističnih ali družbeno-političnih, diskriminatornih problematik, o katerih je potrebno govoriti. V figurativnem smislu se bomo torej obrnili nazaj in pogledali v mrtvi kot sodobne družbe, s čimer bomo prek premišljenih, ter konceptualno močnih vizualnih sporočil uvideli nevidno.
V Galeriji Media Nox bo v času Festivala fotografije Maribor na ogled razstava (NE)VIDNI, ki je skupinska razstava mladih fotografov iz projekta ‘‘Canonov program povezovanja generacij’’ o sprejemanju drugaćnosti.

Povezava do originalnega članka

Transmigracija Anime: 14. StopTrik MMF odpira razmislek o transhumanizmu
2024-09-25 00:00 - 2024-09-29 00:00 | Splet
Kjerkoli in kadarkoli, Splet
Transmigracija Anime: 14. StopTrik MMF odpira razmislek o transhumanizmu

Festivali so poleg praznovanja ustvarjalnosti in spontanosti tudi pomembne platforme za razprave o družbenih, kulturnih in političnih spremembah, ki oblikujejo vsakdanje življenje umetnikov in vseh vpetih v polje kulture. Letos vas vabimo, da se nam pridružite na potovanju skozi fascinantno, a hkrati kontroverzno temo razmerja med art-house animacijsko kulturo in transhumanističnimi filozofijami.

V najširšem smislu lahko transhumanizem razumemo kot multidisciplinarni pristop, ki preučuje možnosti izboljšanja človeškega obstoja z uporabo in razvojem naprednih tehnologij. Ta perspektiva nam omogoča vpogled v realnost, kjer se človeštvo združuje s transformativnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, biotehnologija, kibernetika in podobno. Procesi in posledice teh združitev sprožajo pomembne razprave o naravi zavesti, definiciji pojma »človek« ter o družbenih implikacijah takšnega tehnološkega napredka. V kulturnem kontekstu transhumanizem izvira iz progresivnih žanrov znanstvene fantastike, zlasti kibernetskega punka, kjer se napredne tehnologije pogosto prepletajo z distopičnimi vizijami družbe. V zadnjem času, ko so se številne distopične napovedi dejansko uresničile in postale del naše vsakdanje izkušnje, pa so izzivi, ki jih transhumanizem postavlja, prerasli okvirje znanstvene fantastike. Hitro razvijajoča se tehnologija odpira nove dileme glede definicij pojmov, kot sta »izvirnost«in »avtorstvo,« ter kako z novimi umetniškimi orodji izražamo naše razumevanje konceptov, kot so soodvisnost, pravičnost in identiteta. Stop animacija, ena najbolj tradicionalnih oblik filmskega ustvarjanja, ima prav tako zmožnost obravnavati te aktualne izzive. Njena primorodna narava ne pomeni, da je stop animacija oddaljena ali izolirana od te revolucionarne preobrazbe naše civilizacije. Prav nasprotno, festival StopTrik ponuja odličen prostor, kjer lahko ustvarjalci stop animacij raziščejo svoja občutja, tesnobe in želje, ki jih spremljajo v tem času velikih sprememb.
Retrospektivni program letos zajema tri selekcije, katerih cilj je skozi posamezne projekcije osvetliti proces »izboljšanja« stop animacije, ki je tesno prepleten s tehnološkim razvojem kreativnih orodij in njihovim vplivom na naše zaznavne navade. Program omogoča vpogled v evolucijo stop animacije, ki se je razvila od strogo tehničnega pristopa do navdihujoče palete slogov, poetik in senzibilnosti, ki so tehnološko napredne, a hkrati globoko zakoreninjene v tradicijah kinematografske eksperimentacije. Na zaslonu bodo oživeli avtomati, kiborgi, prehodne identitete in utelešene želje, s čimer bodo gledalce spodbudili k soočenju z vprašanji, ki so običajno nevtralizirana, utišana ali tabuizirana. Uvodna projekcija »Mehanska doba: Revisited« (kuratorja: Olga Bobrowska in Michał Bobrowski, direktorja festivala StopTrik) je retrofuturistična selekcija, ki ponuja vpogled v pretekle vizije prihodnosti. Postavitev zgodovinskih filmov ob bok sodobnejšim produkcijam poskuša zajeti »avro« stop animacije, ki se mora prilagajati novim načinom ustvarjanja, percepcijam in sposobnosti gledalcev, da ohranijo pozornost. Program »Mehki roboti v preoblikovanju,« ki ga je pripravila Anastazja Naumemko (ukrajinska režiserka, ki živi med Dunajem in Varšavo), prikazuje, kako lahko sloge stop animacije nadgradimo in prikažemo v 2D/3D estetiki. Poleg tega ta program raziskuje pomen transhumanizma v čezčloveških čustvih in željah ter preučuje prehodno naravo spolnosti in kognicije. Vabimo vas tudi, da se vključite v kritičen pogovor o vlogi umetne inteligence kot umetniškega orodja v programu »Animacija v dobi AI.« Juergen Hagler, avstrijski akademski raziskovalec, umetnik in kurator na stičišču animacije, iger in medijske umetnosti, bo predstavil tri filme, ustvarjene s pomočjo umetne inteligence, pri čemer bo projekcija spremljana s poglobljenim komentarjem o umetniških in etičnih posledicah tega novega poglavja v zgodovini filma.
Raziskovanje letošnje teme bo zajelo različne oblike in vidike. Tisti, ki vas zanimajo okoljsko naravnane spremembe, ki zmanjšujejo odpadke med produkcijskim procesom v stop animaciji, ne smete zamuditi panela »Lutke v tranzitu.« Tisti, ki bi raje raziskovali vprašanja reprodukcije bogastva in bede v poznem kapitalizmu, pa se morate obvezno udeležiti razstave kolektiva Total Refusal v OBRATu – prostoru umetnosti in participacije. V kontekstu teme transhumanizma bomo na festivalu gostili režiserja in civilnega kozmonavta Dragana Živadinova, ki bo občinstvu predstavili petdesetletni gledališki proces Noordung, ki se je uradno začel 20. aprila leta 1995 ob deseti uri zvečer s premiero, zasnovano na konceptu petih ponovitev, ki se bodo odigrale vsakih 10 let, na isti datum, ob isti uri in z istimi igralci vse do leta 2045. Predstava sebuje proces zamenjave teles igralcev, ki bodo medtem že umrli, z daljinsko vodenimi tehnološkimi substituti.
Do začetka septembra bodo razkrite vse podrobnosti programa festivala.

Povezava do originalnega članka

AVxTrik
2024-09-25 00:00 - 2024-09-29 00:00 | Vetrinjski dvor, dvorana Gustaf
25. – 29. 9. 2024, Vetrinjski dvor, Dvorana Gustaf
AVxTrik
StopTrik s svojo 14. edicijo v petih dneh pestrega dogajanja in več kot 130 animiranimi filmi slavi stop animacijo in spodbuja refleksijo družbenih, kulturnih in političnih fenomenov. Festival ponuja širok nabor dogodkov, tudi letos skrbimo za nepozabne večere, dolge noči in bolj počasna jutra. Vstop prost.

Sreda, 25. 9. 2024, 21.00 •• Samuel Blues x VJ 5237 * Vetrinjski dvor

Petek, 27. 9. 2024, 22.00 •• Čao Portorož x TAC + Spajser * Vetrinjski dvor

Sobota, 28. 9. 2024, 22.00 •• KEZZ x VXVX (AV) * Vetrinjski dvor

Nedelja, 29. 9. 2024, 22.00 •• Woo-D * Dvorana Gustaf

vstop prost

Otvoritven koncert: Samuel Blues x VJ 5237

Samuel Blues
Muzičar, ne kantavtor, mojster grunge blues psihadelije iz okolice Jesenic. Multiinstrumentalist, ki igra kitaro, orglice, klaviature, bas, bobne in ob tem še poje, je na sceni od 2012. V svoji sobi je v tem času sam posnel 13 lo-fi analognih albumov. Bluzerske na te in one načine, slovenske, angleške, instrumentalne, enega ali dva elektronska in enega punk, pa instrumentalno psihadeličnega z elementi surf kitare. Njegova besdila so šaljiva, pikra, močna in iskrena, naključne vsakodnevne epizode ali taki in drugačni problemi naše družbe. Oder vedno polni s svojo močno prezenco in energijo, globokim raskavim glasom in spretnim igranjem kitare (včasih doda tudi kak doma narejen boben). Peljal nas bo v najrazličnejše zvočne krajine na odklop v svet imaginarija močne poetike ter tistega nalezljivega blues ritma.
Samuel Blues je Samo Pivač
VJ 5237
Stella Ivšek je intermedijska umetnica, ki se kot VJ-ka (VJ 5237) že vrsto let pojavlja tako na domačih kot tujih prizoriščih. Njen pristop k VJ-anju temelji na živi vizualizaciji zvoka z generativnimi elementi. Samostojno ter s svojim kolektivom BEAM TEAM se je z vizualno opremo ter avtorskimi A/V instalacijami predstavila že na mnogih domačih in tujih festivalih. Kot vizualna umetnica sodeluje s številnimi društvi in zavodi ter kolaborira z različnimi ustvarjalci in kolektivi na področju glasbene ter medijske produkcije znotraj intermedijske umetnosti.

Petkov koncert: Čao Portorož x TAC + Spajser

Čao Portorož
Nabrita ljubljanjska zasedba, ki združuje podivjano rokenrol držo, grenko sladkost indie rocka ter plesne elektronske zasuke, ki jih narekujejo odločni udarci ritem mašine in nalezljive sintovske linije. Kot kvartet jih poznamo od 2009, od 2022 pa kot trio z novim bobnarjem. V prvih letih svojega delovanja so izdali dva abluma, oba Čao Portorož, leta 2020 pa POP. Od grobih kitar, melodičnih pop kavljev in nadrealističnih besedil do še bolj unikatnih preobratov ter višjih zvočnih standardov in naprej do divje mešanice rock&rolla, sladkega indie rocka z elektronskim posipom in sint linijami. Ne držijo se ustaljenih kalupov in navad ampak v glasbi vseskozi iščejo strast in užitek, kar je temelj, gonilo in cilj. Evforijo dvigujejo z značilnimi, večjezični vokalnimi vzkliki, v njihovi (post)pankovski drži pa je še vedno čuti jugo temperament stare šole.
Čao portorož so: Ivian Kan Mujezinović (kitara, bas, sintetizator, vokal), Gregor Andolšek (kitara, bas, vokal) in Jan Kmet (bobni)
TAC
Grega Tanacek, eden izmed številnih zagnanih VJev, ki že več let skrbi za celostno vizualno dodelanost dogodkov. Vizualni kreator, ki s svojevrstnim stilom mešanja raznoraznih video vsebin, klasični projekcijski format preobrazi v umetniško formo, prilagojeno prostoru in dogodku ter ga znova in znova zapolni s kreativnim mešanjem in prelivanjem kompozicij – gibanjem skozi igro svetlobe. Skrbi za vizualno podobo dogodkov in skozi manipulacijo, svetlobe in premikajočih slik dopolnjuje glasbeni program ter statični prostor spremeni v dinamično, spreminjajočo predstavo slik in barv.
Spajser
V življenju ni vse iz rožic. Sploh ne, sej to vsi vemo. Tudi Spajser. Rožice so vseh vrst in oblik, lahko so male, velike, rastejo na bujnem travniku ali med asfaltno cesto in betonskim robnikom. Ne toliko za nemene herbarija, ampak predvsem za kolekcijo rožic komadov, Spajser zbira in izbira. Pol Peskovnika, en kaufn mehke muzike.
Spajser je Simon Cigula

Sobotni večer: KEZZ x VXVX

KEZZ
Didžejka, producentka in pevka, iz Kikinde (Srbija), ki že nekaj let živi v Ljubljani spretno združuje elektroniko z elementi etno tradicije Balkana. Prvi komad je izdala leta 2014 in od takrat naprej smo jo lahko slišali v mnogih klubih in festivalih po Balkanu in širše, EXIT Dance areni in lani dvakrat celo na Glastonburyu. Izdala je dva EPja in tri albume. Vsestranska glasbenica, tehnošamanka raziskuje najgloblje plasti sveta elektronske glasbe in ga spaja z močnimi ritmi in nalezljivimi večglasji. Sprehaja se med prvinami tranca, ambientala, tech housea, balkanskega etno folka in popa z novimi materiali pa se podaja odločneje v smer techna. V živih nastopih začara s svojim vokalom, ki ga na licu mesta prepričljivo plasti na glasbene podlage valovitih basovskih linij. Z loopi, sintetizatorji, sempli, akustičnimi instrumenti in glasom vabi k plesu in preseneča z nepričakovanimi preobrati.
KEZZ je Tamara Ristić
VXVX
Vita Kolar je multidisciplinarna ustvarjalka, ki deluje na področju vizuala, v statični in dinamični obliki. Ustvarja z interdisciplinarnim pristopom k vizualnim praksam. Njen vizualni set je barvit in živahen. Izraža se v prepletu neštetih abstraktnih form, vzorcev in hitrih flipov barvnega prostora. V set vključuje materiale lastnega raziskovanja, zgodnje ekspirimentalne opuse filmske animacije, elemente dizajna, konceptualne umetnosti in pop kulture. V svojih delih raziskuje interakcije med različnimi mediji in formati, sprejema novo in jih meša s klasičnim, retrospektivo.

Zaključna zabava: DJ Woo-D

DJ Woo-D
Prekaljen DJ in producent, vesten zbiratelj gramofonskih plošč in član kolektiva Tetkine Radosti, ekipe zadolžene za jugonostalgične žurke. Eklektični nabor svakojakih godb vse od funka, šlagerjev, diska, beata, soula, synth popa, novega vala, rocka, obskurne hipijade, izkrivljenih filmskih citatov, pa vse do mehke avantgardne pornografije in deplasiranega ekonomsko propagandnega materiala. Njegovi glasbeni slogi so naravnani v funku/soulu/jazzu, zadnje čase pa posega po 90s acid jazz vinilih. Spreten za gramofoni, sintetizatorji, s samplerji in efekti. Dolgoletni znanec slovenske klubske scene, ki nastopa na odrih številnih barov, klubov in festivalov po vsej Evropi, Rusiji in ZDA.
DJ Woo-D je Igor Večerić

Povezava do originalnega članka

StopTrik AD-HOC LAB. PIN-MOTION s Piotrom Chmielewskim
2024-09-25 16:00 - 2024-09-26 19:00 | javni prostor
25. in 26. 9. 2024 med 16.00 in 19.00, javni prostor Trg revolucije 9
StopTrik AD-HOC LAB. PIN-MOTION s Piotrom Chmielewskim
Med 25. in 26. 9. 2024 bo v okviru Mednarodnega filmskega festivala StopTri potekala potekala kratka, eksperimentalna delavnica stop animacije s Piotrom Chmielewskim.

Letos uvajamo nov profil kratkih in jedrnatih medgeneracijskih delavnic, ki jih vsako leto vodi mednarodno priznani animator. Pripravili bomo strnjeno dvodnevno delavnico, za katero potrebujete le navdušenje nad stop animacijo, telefon (pametni, s kamero) in šest dragocenih ur časa med natrpanim urnikom festivala StopTrik. Po nekaterih teorijah o ustvarjalnosti so najboljše rešitve plod skupine nabritih možganov različne starosti, zato smo se odločili, da sprejmemo udeležence od 10. do 100. leta starosti. Predhodno znanje ni potrebno.

Delavnica bo imela dva dela – eksperimentalnega in še bolj eksperimentalnega. V prvem delu se bomo naučili, kako iz odpadkov (predvsem pločevink gaziranih pijač) izdelati fotokamero, kako z njo fotografirati, kako fotografije razviti v temnici ter jih digitalizirati in urediti na računalniku. Odkrili bomo fascinanten svet pinhole fotografije ter se pogovorili o možnih poteh za nadaljevanje te čudovite pustolovščine. Na koncu bomo poskusili ustvariti stop animacijo z lastnimi pinhole kamerami. V tem delu delavnice bomo razmišljali o vprašanju, zakaj je več ljudi, ki so hodili po Luni, kot tistih, ki so izdelali stop animacijo z lastnimi pinhole kamerami.

Možna je tudi enodnevna udeležba, vendar ste več kot dobrodošli, da ostanete od srede do četrtka, če želite!

Piotr Chmielewski

je avtodidakt stop animacije, ki je svoje znanje in spretnosti usmeril v obravnavo družbenih vprašanj s pomočjo vizualnih materialov. Sodeluje z različnimi nevladnimi organizacijami pri ustvarjanju animacij za njihove kampanje, prve korake kot režiser umetniškega filma pa je naredil z režijo filma Rak (2022), ki je bil zelo dobro sprejet.

Delavnica je brezplačna. Število mest je omejeno. Prijave zbiramo na mojca@filmfactory.si

Delavnico soorganizirata Pekarna Magdalenske mreže in Filmsko društvo Film Factory, financirata pa Slovenski filmski center in Mestna občina Maribor.

Povezava do originalnega članka

Festival migrantskega filma v Mariboru
2024-09-25 20:00 - 2024-09-27 20:00 | 25. – 27. september //
25. – 27. september // IntimniKino.GT22
.
SREDA, 25. SEPTEMBER // 20.00
Rastlinjak / Thermokipio, George Georgakopoulos, Grčija, 2023, igrani film, 18′, slovenski podnapisi
Sali, mladenič albanskega porekla, je opustil šolanje in dela v rastlinjakih. Želi privarčevati dovolj denarja, da bi se lahko vpisal na Juventusovo akademijo. Toda da bi uresničil svoje sanje, mora najprej premagati vrsto ovir v svojem težkem vsakdanjem življenju.
Izjava režiserja: »Rastlinjak je film o odraščanju, ki pripoveduje zgodbo o upornosti, upanju in uresničevanju sanj. S tem filmom sem želel prikazati boj mladega priseljenskega najstnika, ki kljub oviram, s katerimi se sooča, noče opustiti svojih sanj. To je zgodba, ki mi je blizu. Kot nekdo, ki je odraščal v tuji državi, lahko na lastni koži občutim, kako težko je premagovati kulturne razlike in predsodke. Upam, da bo ta film navdihnil tako mlade kot odrasle, da nikoli ne obupajo nad svojimi sanjami, ne glede na to, kako težka je pot pred njimi.«
V gozdu so ljudje / W lesie są ludzie, Szymon Ruczyński, Poljska, 2023, animirani dokumentarni film, 10’, slovenski podnapisi
Osamljen možak šepa po cesti. Mimo pripelje tovornjak z več oboroženimi moškimi. Ujamejo ga in odpeljejo v gozd. Edine priče so ljudje iz bližnje vasi. Od leta 2021 so na poljsko-beloruski meji taki prizori nekaj vsakdanjega.
Napovednik: https://www.youtube.com/watch?v=BAMP4ydosxY
Potniki / Putnici, Mirza Ajnadžić, Bosna in Hercegovina, 2023, dokumentarni film, 23’, slovenski podnapisi
Film o posebnem popotovanju med ustvarjanjem projekta “Glasba v mojem kovčku”, ki je svoje “potnike” za vselej spremenilo. V objektiv so ujete glasbene melodije, a tudi zgodbe, skupne protagonistom filma. Osredotočimo se na glasbenike in predano ekipo mednarodne organizacije Kuma, ko izvajajo delavnice in brišejo meje med ljudmi, ki se na svojih potovanjih znajdejo v Bosni in Hercegovini.
Napovednik: https://www.youtube.com/watch?v=boIPlN30490
Za boljše življenje / Por una vida mejor, Laurie Stührenberg, Nemčija, 2022, dokumentarni film, 28’, slovenski podnapisi
Migrantske delavke, ki živijo v Španiji brez urejenega statusa bivanja, pripovedujejo svoje zgodbe. Govorijo o svojem težkem delu, hrepenenju po družini, boju za preživetje in sanjah o boljšem življenju.
.
ČETRTEK, 26. SEPTEMBER // 20.00
Dom je, kjer sem jaz? / Тэлебудка Док. Дом там, дзе я?, Artsiom Lobach, Belorusija, Poljska, 2022, dokumentarni film, 54′, slovenski podnapisi
Kako ustvarjati, če je vaša država že drugo leto pod hudo represijo in če v sosednji državi poteka vojna? Film prek izkušenj beloruskih ustvarjalcev, ki so doživeli tako eno kot drugo, spregovori o sposobnosti ohranjanja ustvarjalnosti v času političnega preganjanja in bombnih napadov. Ustvarjalci v filmu kljub vsemu še naprej ustvarjajo in navdihujejo druge, s tem pa gradijo Belorusijo zunaj Belorusije.
.
PETEK, 27. SEPTEMBER // 20.00
To jungo življenje / This Jungo Life, David Fedele, Avstralija, 2024, dokumentarni film, 78’, angleški podnapisi
+ pogovor z Davidom Fedelejem, režiserjem filma To jungo življenje, ki ga bo vodila Petra Meterc
Film To jungo življenje je plod sodelovanja režiserja Davida Fedeleja s skupino mladih beguncev in prosilcev za azil iz Sudana in Južnega Sudana, ki živijo in spijo na ulicah Maroka. Sami sebe imenujejo „jungo“ – ime, ki so ga tradicionalno uporabljali sezonski kmetijski delavci iz Sudana, zdaj pa so ga prevzeli tudi begunci, prosilci za azil in migranti na cesti. Večina jih je v Maroko prispela po letu 2020, ko so bili prisiljeni zbežati pred nasiljem in nestabilnostjo v Libiji ter se zaradi trajajoče vojne in konfliktov niso mogli vrniti domov. Film To jungo življenje skuša povedati njihovo zgodbo od znotraj …. nefiltrirano, pristno in brez senzacionalizma.
Napovednik: https://www.youtube.com/watch?v=zT09PvOq4oQ

Povezava do originalnega članka

Festival Najstarejše trte 2024
2024-09-26 00:00 - 2024-09-29 00:00 | fst_2022_svecana_trgatev_hisa_stare_trte_dogodki_maribor_pohorje_slovenija_slovenia_klemen_golob-2
Festival Najstarejše trte je vinski, kulinarični in kulturni poklon 450-letni Guinnessovi rekorderki, najstarejši trti na svetu.

Povezava do originalnega članka

Umetniška razstava »Celo mesto je oder«
2024-09-26 00:00 - 2024-10-01 00:00 | Maribor center / Ulica škofa Maksimilijana Držečnika
Maribor, mesto sredi zelenih gričev in ob reki Dravi, je poln življenja in energije. S svojo raznoliko kulturno-umetniško sceno privablja ljudi iz vsega sveta.
Ali ste se kdaj vprašali, kaj vse se dogaja na ulicah Maribora, med hišami in v parkih? V mestu, kjer se prepletajo stoletja zgodovine in utripa sodobnost, kjer se srečujejo različni svetovi in kulture, je vsak kotiček potencialni oder.
Nina Kurnik nas s svojo razstavo “Celo mesto je oder” vabi na raziskovanje tega edinstvenega odra, kjer vsak dan nastaja nova zgodba, da pogledamo na naše mesto z novimi očmi in odkrijemo njegovo živost.
Ilustracija • Nina Kurnik
Koncept razstave • Zavod za turizem Maribor
Oblikovanje razstave • Nina Kurnik
Avtorji Fotografij:

Klemen Golob
Blaž Črnič
Toni Konrad / fluher.si
Nina Kurnik
Marko Pigac
Jernej Borovinšek
Dejan Bulut
Jure Banfi
Boštjan Lah

Pridite se prepričati, da je cel Maribor oder, kjer se vsak dan odvija nova predstava.

Povezava do originalnega članka

Dom je, kjer sem jaz?
2024-09-26 20:00 | IntimniOder.GT22
